SI sistema | Etalonai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Lietuvos matų, saikų ir svorių pagrindas yra metrinė sistema“, – prieš 100 metų, 1920 m. gegužės 25 d., paskelbė „Vyriausybės žinios“. Taip neseniai atgimusi Lietuva žengė svarbų žingsnį šalies modernėjimo keliu. Tądien Lietuvoje įvedus metrinę vienetų sistemą pagrindiniais ilgio, svorio ir tūrio matavimo vienetais pirmąkart istorijoje tapo atitinkamai metras, kilogramas ir litras.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarptautinė matų sistema išgyveno revoliucingą pertvarkymą, mokslininkams priėmus naujus itin didelį tikslumą užtikrinančius svorio, temperatūros ir elektros srovės stiprumo matavimo vienetų apibrėžimus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Metro konvencija (Convention du Mètre) yra tarptautinė sutartis, kurią 1875 m. gegužės 20 d. pasirašė 17 šalių, o šiuo metu ši konvencija turi 59 tikrąsias ir 42 asocijuotąsias nares.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prie platinos ir iridžio lydinio svarelio pakeitimo kvantine konstanta prisidėjo ir fizikai, ir Karibų jūrų piratai
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Istoriniu balsavimu šalys, dažnai nesutariančios dėl daugybės kitų klausimų, vienbalsiai pritarė revoliucingam tarptautinės matų sistemos pertvarkymui, įskaitant sprendimą pakeisti kilogramo ir kitų prekybai bei mokslui svarbių vienetų apibrėžimus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Obuolio dydžio objektas, laikomas požeminėje saugykloje po vieno prancūzų didiko buvusiais pramogų rūmais į vakarus nuo Paryžiaus, yra pasaulio svorių sistemos atskaitos taškas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Šis atominis laikrodis pirmą kartą panaudotas atlikti matavimus už laboratorijos ribų.
</em>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslo visuomenė ruošiasi naujų matavimo vienetų apibrėžimų pristatymui – tai bus pats svarbiausias tarptautinės SI vienetų sistemos atnaujinimas nuo jos atsiradimo 1960 metais, rašo nature.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai Sirakūzuose, Niujorko valstijoje, vienoje vidurinėje mokykloje dirbanti Sally Mitchell neseniai JAV energetikos departamento surengto renginio metu kreipėsi į grupę mokinių, ji pabrėžė, kad jos tikslas yra „galiausiai visiems laikams įvesti metrinę matų sistemą Jungtinėse Valstijose“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Beveik 50 metų sekundės ilgis buvo apibrėžiamas tuo pačiu būdu. Tačiau panašu, kad netrukus ši samprata gali pasikeisti, kadangi grupelė Vokietijos mokslininkų yra įsitikinę, kad jiems pavyko sukurti patį tiksliausią laikrodį, o dėl to tektų pakeisti sekundės trukmės sampratą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dešimtis metų metrologijos specialistai ieškojo būdų į pensiją išsiųsti „Le Grand K“ – gerai apsaugotoje saugykloje šalia Paryžiaus laikomą platinos ir iridžio cilindrą, kuris visus 126 metus buvo naudojamas kaip kilogramo etalonas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai tvirtina radę laiko matavimo būdą, kuris yra tikslesnis už dabartinį. Dabar sekundes skaičiuoja atominiai laikrodžiai, tačiau naujausių technologijų tyrimai atskleidė, jog egzistuoja dar tikslesnis laiko nustatymo metodas, skelbia BBC.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Netrukus galėsite pasižiūrėti vaizdo siužetą, kuriame prisiliečiama prie 1 kg sveriančio silicio-28 rutulio. Prie jo yra lietęsi tik keletas žmonių ir, savaime suprantama, ne plikomis rankomis. Žaliava, iš kurios šis rutulys padarytas, verta 1 mln. eurų. Dabar jis taip idealiai nupoliruotas, kad yra apvaliausia sfera Žemėje. Kokia šio rutulio vertė? „Jis – neįkainojamas“, – neslepia laboratorijos daktarė Keitė Gryn (Katie Green).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įsivaizduokite, kad išmetėte vonios svarstykles ir sveriatės laikrodžiu. Dabar tai įmanoma, bent jau iš principo, naudojantis sukurtu pirmuoju laikrodžiu, kurio tiksėjimas priklauso nuo vieni
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai intensyviai ieško kaip ne fiziniu būdu apibrėžti, kas yra kilogramas. Tokio darbo jiems teko imtis paaiškėjus, kad kaip tarptautinis standartas naudojamas metalinis kilogramo artefaktas neteko svorio.